KURZUS: Makroökonómia

MODUL: Makroökonómia

5. lecke: A makroökonómiai kibocsátás, a gazdaság alapintézményei, a jövedelemáramlás folyótétel-számlái, a nemzeti kibocsátás mutatói (SNA-rendszer)

| Tananyag: makro05.pdf

| Kérdések, feladatok
1. Döntse el az alábbi állításokról, hogy igaz vagy hamis!
Az uralkodó közgazdaságtan célja a kibocsátás növelése. |
Elvileg naturáliában és értékben is számba lehet venni a nemzeti kibocsátást. |
A kibocsátást csak évente lehet számba venni. |
A szolgáltatásokat nem veszik számba, mert azok jelentős rész nem függ össze az anyagi termeléssel. |
A folyóáras számbavétel esetén az időszerű (aktuális) árakat használják. |
Bázisáras számbavételkor egy korábbi időszak árait felhasználva vesszük számba az ország teljesítményét. |
Az árindex az árak termelési mennyiségekkel súlyozott számtani átlaga. |
A nominális kibocsátás a reálkibocsátás és a deflátor (árindex) hányadosa. |
2. A Magyar Statisztikai Évkönyv 1992 adatai szerint a GDP alakulása folyóáron, milliárd Ft
Év | Milliárd Ft
1988 | 1440,4
1989 | 1722,8
1990 | 2089,3
1991 | 2308,4
A fogyasztói árindex az előző évhez képest (1988 = 100%). (A termelői árindexek néhány %-kal alacsonyabbak, de ezúttal ezekkel nem számolunk!) (Egy tizedesig számoljon, a középiskolában megtanult matematikai szabályok szerint kerekítsen!)
Év | Előző év százalékában
1989 | 117,0
1990 | 128,9
1991 | 135,0
Számítsa ki az alábbi táblázat hiányzó adatait!
Év | Nominális kibocsátás alakulása (előző év 100%) | Reál kibocsátás alakulása (előző év 100%)
1989 |  |
1990 |  |
1991 |  |
3. Válassza ki a csoportokból a helyes választ!
A nominális kibocsátást úgy számítjuk ki, hogy...
| folyóáron a jószágok egységárát szorozzuk a gyártott mennyiséggel, és ezeket összeadjuk.
| bázisáron a jószágok egységárát szorozzuk a gyártott mennyiséggel.
| folyóáron a jószágok egységárát szorozzuk a bázismennyiséggel (előző év).
A deflátor úgy is kiszámítható, ha...
| a reálkibocsátást osztjuk a nominális kibocsátással.
| a nominális és a reálkibocsátást összeszorozzuk.
| a nominális kibocsátást osztjuk a reálkibocsátással.
A legpontosabb a Fisher-féle árindex, mert...
| eltekint az inflációtól
| a Laspeyres- és a Paasche-féle árindexek torzulásait kiegyenlíti.
| eltekint a deflációtól.
A Laspeyres-féle index...
| az időszak végi mennyiségekkel súlyoz.
| az időszak eleji mennyiségekkel súlyoz.
| az időszak eleji és végi mennyiségek átlagával súlyoz.
A Fisher-féle index...
| a Laspeyres- és a Paasche-féle index mértani átlaga.
| a Laspeyres- és a Paasche-féle index számtani átlaga.
| 10-20%-ot téved, így csak elméleti lehetőség.
Inflatorikus korban a...
| Paasche-féle index felfelé torzít.
| Paasche-féle index lefelé torzít.
| Paasche-féle indexet osztani kell a Laspeyres-féle indexszel.
A leggyakrabban a Fisher-féle indexet használják, mert...
| felfelé torzít.
| lefelé torzít.
| a legpontosabb.
A pénz vásárlóereje...
| a Laspeyres-féle indexszel mérhető.
| a Paasche-féle indexszel mérhető.
| az árindex (árszínvonal) reciproka.
4. Döntse el az alábbi állításokról, hogy igaz vagy hamis!
A család (háztartás) koordinálja a családtagok munkapiaci viselkedését. |
A családban dől el, hogy milyen a háztartás vagyonösszetétele. |
A vagyonösszetétel elemei csak állóeszközök lehetnek. |
A nemzet kibocsátását a vállalati szektor adja. |
A termelési tényezőket a vállalatok kombinálják, kivéve a munkát. |
A háztartás a legfontosabb érték- és célképző hely, s ezen a bázison fogalmazónak meg a szükségletek. (Eltekintve a manipulációtól.) |
Háromszektoros modellről (háztartás, vállalat, állam) beszélünk, ha eltekintünk a külföldtől. |
Az állam fontos feladata, hogy tartózkodjon a redisztribúciótól (újraelosztástól) |
Az állam "rossz gazda", így a közösségi kiadásokra nem szabad áldozni. |
A legfejlettebb országok a GDP 42-46%-át a költségvetésbe összpontosítják. |
A külkereskedelmi mérleg mindig deficites, mert az emberek a külföldi árut jobban szeretik, mint a hazait. |
A folyótétel-számláknál két szabályra különösen figyelni kell: a. a bal és a jobb oldalnak meg kell egyezni, b. egy tétel mindig két számla ellentétes oldalán jelenik meg. |
5. Egy négyszektoros gazdaság (háztartás, vállalat, állam, külföld) jövedelemáramlási számláihoz adott: C = 2000, TH = 100, W×N = 1100, i×B = 800, Π = 200, TRH = 50, TV = 1000, G = 800, TRV = 100, Y = 3400, IM = 600, X = 200. Számítsa ki a tőkepiac elemeit!
Háztartás | Vállalat | Állam
C = 2000 | W×N = 1100 | W×N = 1100 | TRV = 100 | TRH = 50 | TH = 100
TH = 100 | i⋅B = 800 | i⋅B = 800 | Y = 3400 | G = 800 | TV = 1000
| Π = 200 | Π = 200 |  | TRV = 100 |
| TRH = 50 | TV = 1000 |  |  |
2150 | 2150 | 3500 | 3500 | 1100 | 1100
Tőkepiac | Árupiac | Külföld
|  | Y = 3400 | C = 2000 | X = 200 | IM = 600
|  | IM = 600 | G = 800 |  |
|  |  | X = 200 |  |
1000 | 1000 | 4000 | 4000 | 600 | 600